FAQ/no

Ofte Stilte Spørsmål

Open Source Ecology
Vår visjon er veldig ambisiøs. Vi hacker samfunnet.

Vi bygger et sett maskiner for å skape et selvforsynende moderne liv fra lavverdige, overflødige lokale ressurser. Videre håper vi på å bygge infrastrukturen som gjør det mulig for folk å dele informasjonen som trengs for å omforme, reparere omforestille dette settet, for å utvikle nettverk for å dele ferdigheter og råmateriale, og for å hjelpe hverandre i å perfeksjonere en visjon om selvforsynte liv.

Vi håper at å ha tatt oss av overlevelssbehov utenfor den nåværende ordenen vil gi folk friheten til å bly dypere, mer omtenksomme, mer kreative mennesker. Ved å gi folk midler til å leve et moderne liv som er nært koblet til landområdet som opprettholder dem, håper vi å hjelpe dem med å bli omhyggelige forvaltere av landområdet. Denne levemåten kan forandre overlevelsesspillet for mennesker på denne planeten.

Er ikke dette bare et gjensyn av "tilbake til landet" bevegelsen på 1970-tallet?
Det er mer enn som så. Hvordan gårder fungerer har endret seg dramatisk siden 1970-tallet. På de fleste kommersielle gårder har mekanisering økt taktfast, samtidig som nye frø, gjødsel, og irrigasjon har økt produksjonen betydelig. Det har også vært en betydelig forskning og utvikling i både biointensive landbruksteknikker og permakultur. Disse teknikkene hjalp til med å gjøre intensiv matproduksjon som forbedrer jordsmonn og krever lite til ingen løpende input av ressurser mulig for mange små gårder og fellesskap. Noe mekanisering og teknologi er synergistisk med disse teknikkene på måter som vedlikeholder deres livssyn på økologisk ansvarlighet. Med tanke på dette er det mange nye muligheter for hva et selvforsynt fellesskap kan være.

Internett har også forandret hva et selvforsynt fellesskap kan være. Internet gjør det enkelt å dele kunnskap og samarbeide på problemer med folk som er langt borte. Dette gjør programvare med åpen kilde i basarstil mulig, og gjør at delingen har samme efekt på maskinvare. Automatisert fabrikasjon - Computer Numerical Control - kan gjøre det mulig å lage mye maskineridesign og konstruksjon med mindre arbeid og mindre kapitalinvestering enn det som trengtes på 1970-tallet.

Biointensivt landbruk og permakultur er også drevet av design. Det er nå mulig å dele designutvikling og forbedring av landbrukssystem på måter som ikke var mulig før sammenkoblingen gjennom internett. Vi kan utvikle en sann. OSE jobber også med å skape RepLab, en digital fabrikasjonsworkshop. En fungerende workshop gjør det mulig for folk å øyeblikkelig dele planer på internett og produsere maskiner og maskindeler på en liten skala innenfor en liten tidsramme.

Svar adaptert fra en kommentar av Kragen Javier Sitaker på | hackaday.com

Hvorfor bruke maskiner? Er ikke tradisjonelle landbruksmetoder mindre sløsende og forurensende?
Hvorfor bruke maskiner? Tid. Selvbergingsjordbruk er ekstremt intensivt arbeid. Moderne verktøy gir muligheter til å minke arbeidsbyrdene og øker livskvaliteten betydelig.

En vesentlig del av arbeidet vårt er å skape prosesser som er helt i harmoni med en økologisk ansvarlig livsstil. Vi forfølger totalt lukkede økologiske industrielle sykluser, som ikke sløser noe. Akkurat nå bygger vi verktøy og maskiner for å få oss til dette punktet. Å utvikle prototypene og de første konstruksjonene av krever en del industriell input fra utsiden, sammen med deres negative påvirkning. Dette er et foreløpig skritt som trengs for å få oss dypere inn i prosessene av å skape en virkelig økologisk tilnærming til en teknologisk moderne selvforsynt livsstil.

Er ikke masseproduksjon og spesialisering mer effektivt/bedre?
Masseproduksjon kan være langt mer effektivt, og mye av denne effektiviteten er oppnådd gjennom kostnadseksternalisering. Det er mange negative eksternaliteter vanligvis produsert av konvensjonell produksjon som ikke blir tatt med i markedskostnader: Selvfølgelig oppnår noen industrier mer effektivitet gjennom eksternalisering av kostnader enn andre. Det kan være at masseproduksjon av noen ting vil fortsatt bli foretrukket, men hva de tingene er gjenstår å se. Open Source Ecology jobber mot å skape teknologier som ikke er avhengige av disse negative ekstrenalitetene for å oppnå effektivitet. Når disse eksternalitetene regnes inn i effektivitetskalkulasjonene, finner en i mange tilfeller at det er mer effektivt for fellesskap å produsere deres egne varer, med en faktor på 5-10. Betydningen for frigjøringen er dyptgripende.
 * Transport: Skattebetalere som betaler for veier subsidierer distribusjonskostnader.
 * Forurensning: Vann, jordsmonn, luft, og støyforurensning koster alle, mest av alt de med ufordelaktig økonomi. Det er ofte sånn at nårv industriell forurensning er tolerert, koster produkter mindre. Det kan være mer effektivt å unngå miljøopprydning.
 * Arbeiderfremmedgjøring: Å behandle arbeidere som verdifulle bidragsytere går ofte imot effektivitetsmål.
 * Samling av rikdom: Sentralisert produksjon bidrar særlig til sentralisering av rikdom.

I tillegg kan større effektivitet være utiltrekkende. Økende effektive systemer kan bli veldig avhengige på bestemte sett av eksterne forhold for å tillate dem å fungere. I det skjeldne tilfellet at en større endring skulle oppstå, kan mye av konvensjonell produksjon plutselig miste sin evne til å operere og ville bli nødt til å omforme seg hurtig, noe som er veldig kostbart, eller gå til grunne. OSE jobber for å tillate folk å bygge robuste fellesskap som bare er knyttet til landområdet, og som tillater dem å klare seg gjennom et stort utvalg eksterne forandringer.

Overser ikke dette den globale urbaniseringstrenden?
I teorien er denne fremgangsmåten modulær og skalèrbar til større fellesskap og større befolkningstettheter. Grensene for befolkningstetthet kommer fra begrenset solenergi og begrensede ressurser. Solenergi blir i dag svært dårlig utnyttet, samtidig som det å bruke teknologiske ressurser i en lukket økoteknologisk syklus reduserer ressursinput så vel som sløsing. Matproduksjon i tett befolkede områder virker kanskje ikke som tradisjonell gårdsdrift, men det passer i det minste teoretisk sammen med det OSE skaper. Andre implikasjoner på bosetninger i storskala må utforskes.

Vår analyse indikerer at rundt 200 mennesker er minimumet som trengs for å produsere alle gjenstandene tilstede i moderne sivilisasjon, inkludert fabrikering av halvlederteknologi og mikroelektronik opp til 1990-tallets teknologinivå. Analysen involverer å vurdere spekteret av de forskjellige materialene og produktene som sivilisasjonen trenger, sammen med arbeids-/maskin-/evnekravene for hvert produkt. Om større samfunn er ønskelige vet vi ikke enda.

Global Village Construction Set
Vi bygger nye maskiner ved å rekombinere eksisterende teknologier. er formet for å bli et fullstendig integrert sett av maskiner for å skape et selvforsynt moderne liv fra ressursene til en liten del landområde.

GVCS-planene har 3 nivå, der hvert av dem tar prosjektet ett skritt lenger bort fra avhengighet av ekstern input:
 * Nivå 1: Å bygge et sett maskiner som komplette produkt ved å bruke komponenter rett fra butikkhyllene.
 * Nivå 2: Å bygge verktøy til å bygge komponenter for maskinene fra nivå 1.
 * Nivå 3: Å bygge maskiner og prosesser for å introdusere råmaterialer inn i en økologisk industriell syklus som skal benyttes som materiale for komponentene fra nivå 2.

Se en av fremskrittet vårt så langt.

Hvorfor ikke bare kjøpe disse verktøyene og maskinene hos min lokale forhandler?
Gårds- og konstruksjonsredskaper kjøpt i dagens marked er begrensede fordi designen er den intellektuelle eiendommen til firmaene som produserer dem. Dette fører til lav etterrettelighet. Mens maskiner som er billigere og av høyere kvalitet ville hatte en langt bedre pris i et rent markedssystem, er markedssystemet som vi jobber vår vei ut av langt fra rent. Dette fører til høyere priser. Drastiske kostnadsreduksjoner er en velkjent egenskap hos åpne kildeprodukter. Se en [[media:GVCS2.jpg|graf]] for anslåtte prissammenligninger.
 * Grunner for at teknologi med eiendomsrett koster mer:
 * Planlagt utdatering: Firmaer selger rutinemessig produkter som har en begrenset nyttelivstid for å maksimere profitt. Når produktere slites ut fort, går salgene opp. De helhetlighe kostnadene er mye høyere enn kostnaden av å kjøpe ett kvalitetsprodukt.
 * Konkurranse gjennom reklame: Heller enn å konkurrere ved å reduserer priser eller å øke produktkvaliteten, kan hele industrier sette uniformt høye priser mens firmaer i den industrien konkurrerer mot hverandre kun gjennom reklamering. Forbrukeren taper.
 * Regulert reparasjon: Teknologi med eiendomsrett krever at brukere holdes uvitende om maskinenes design og indre virkemåter. Garantier avskrekker 'mekking' ved å kreve reparasjoner av lisensierte teknikere. Denne reparasjonen kan være veldig dyr, og legge mye til den helhetlige kostnaden av maskinen.
 * Fordeler med OSE teknologier:
 * Livstidsdesign: Teknologien til GVCS er formet for å lett kunne tas fra hverandre og reparert. Disse enklere maskinene bygges for å vare en livstid.
 * Utvikling gjennom samarbeid: Vi dokumenterer også planene våre med åpne kildelisenser slik at hvem som helst kan replikere vår design. Åpen kildeutvikling kan redusere ineffektiviteter i design. Flere sinn og hender viet til et problem kan føre til løsninger for billigere bygging, på kortere tid, og med mindre ressurser.
 * Formet som et sett: GVCS blir utviklet med en modulær design som sterkt reduserer sløsing. For eksempel kan en strømkilde byttes fra maskin til maskin, som sparer ressurser en ville ha behøvd for å ha en separat strømkilde for hver.
 * Modifisering: Fordi planene er åpne, kan verktøyene og maskinene remikses, justeres, og bygget på. De kan tas fra hverandre og kombineres til å fungere bedre i bestemte miljøer og for bestemte hensikter, eller legges til for ytterligere nytte.
 * Selvreplikering: GVCS, når det er fullt utviklet, er formet for å være selvreplikerende. Å gi etter for utviklingen av dette settet kan bety at du aldri trenger å kjøpe et nytt redskap igjen.

Hvorfor valgte du ikke (en annen teknologi) for GVCS?
er formet for å være tilstrekkelig til å møte mat-, energi-, bolig-, og teknologibehovene for avanserte sivilisasjoner. Vi velger elementer for settet som er: Valgene våre er ikke skrevet i stein. Sammen med utviklingen og testingen av disse verktøyene og maskinene, begynner vi å bruke dem for å støtte oss selv. Dette er en tøff test av deres sanne effektivitet. Hvis det blir klart for oss at en annen type teknologi ville vært bedre for å oppnå våre mål, vil det bli inkludert.
 * Beviste teknologier, som ikke krever nye oppfinnelser
 * Så enkelt som mulig for å tjene våre mål
 * I tråd med

Alle de viktige delene er lagd i Kina. Hvordan er dette å bygge selvforsyning?
Open Source Ecology jobber med å utvikler maskinene til Global Village Construction Set parallelt med verktøyene som trengs for å fabrikere dem. Dette prosjektet er i en ung fase. Den komplette GVCS er formet med kapasiteten til å fabrikere alle delene som trengs for å lage en kopi av hele settet fra råmaterialer. Om vi går dypere, er noen teknologier for å utvinne/raffinere råmaterialer for settet fra overflødige, lavgradige naturlige ressurer i planleggingsfasen. Når det første settet er komplett, vil ikke input fra komersielt produserte komponenter lenger være nødvendig. Det vil selvfølgelig kreve mye arbeid før vi kommer dit. Se.

Tidlige nivåer av GVCS krever deler fra Kina. Senere stadier vil ikke det, ettersom evnen til å bygge versjoner i åpen kilde av disse delene kommer på nettet. Prosjektet bruker noen av produktene fra globalsamfunnet til å skape verktøyene for å undergrave dem, og bruker innhøstningen som frø.

Hvor kan jeg finne planer?
Planer blir for tiden funnet på flere forskjellige sider for hver teknologi. Sjekk siden og utforsk kategoriene i 'andre wiki artikler' kolonnen for den raskeste tilgangen til skjemaer, tegninger, og planer.

Hvilken lisensiering bruker dere?
En omfattende lisensieringsstrategi blir for tiden utviklet. Sjekk tilbake senere.

Er disse maskinene relevante i den tredje verden? Er de ikke for dyre?
Konstruksjonen av den første GVCS, samtidig som den er billigere enn sin komersielle motpart, krever en betydelig mengde ressurser og investeringer utenfra. Men settene er imidlertid formet for å være selvreplikerende. Dette betyr at prisen for å bygge etterfølgende sett vil være http://openfarmtech.org/w/index.php?title=FAQ/no&action=submitmye lavere, en egenskap som kan gjøre GVCS et gjennomførbart alternativ for de som lever i fattigdom. En større hindring er kultiveringen av evnesettene som trengs for å konstruere og vedlikeholde GVCS. Innovative løsninger trengs for å legge til rette for en utbredt adopsjon av GVCS.

Kan jeg danne en bedrift rundt dette?
Ja. Vi oppfordrer bruken av en åpen kilde forretningsmodell. Når folk sier Åpen Forretningsmodell, mener folk som regel at innholdet til en forretningsmodell er en åpen kilde. OSE går et skritt lenger. Vi håper å fostre delingen, ikke bare av hvordan man bygger et produkt, men også hvordan man markedsfører og selger det, hvordan man organiserer det effektivt, og andre viktige praksiser og prosesser. Selve forretningsmodellen er en åpen kilde.

Dette betyr å oppgi fordeler oppnådd gjennom særegen informasjon. En fremtidig bedriftseier ville måtte akseptere et totalt fritt foretak, ettersom åpne kildeplaner eliminerer barrierer for andre spillere som kommer inn. Til gjengjeld ville den kommende eieren få fordelene ved å ha lag av frivillige utviklere. Vi mener at en særegen innsats aldri kan bli så effektiv som en innsats i åpen kilde, fordi så snart et bestemt antall bidragsytere til en åpen kilde blir funnet, begynner produktkvaliteten å forbigå det som er mulig med begrenset særegen finansiering.

Forretninger i åpen kilde skaper generelt sett inntekter ved å tilby tjenester relatert til et prosjekt i åpen kilde. For eksempel skaper du kanskje inntekt gjennom å tilby supplerende tjenester rundt GVCS, som å bygge maskinene for andre eller å bruke maskinene for å tilby tjenester til andre. Forretningsmodeller i åpen kilde for programvare kan bli sett i aksjon, men disse modellene har ikke blitt godt utforsket i riket av maskinvareutvikling. Levedyktigheten til et slikt prosjekt har til gode å bli bevist.

Hvordan kan jeg hjelpe prosjektet?
Vi er ute etter mange forskjellige typer hjelp fra mennesker av alle slag, fra alle steder, og med alle evnesett. Vi ser etter donasjoner av tid, penger, ekspertise og materialer. Vi søker også entreprenører for noen prosjektutviklinger og innvilge skriveoppgaver. Finn ut hva du kan gjøre for å og holde dette prosjektet i fremdrift.